Sentralorganet for fjernundervisning på universitets- og høgskolenivå 
_____________________________________________________________ 
Søknadsskjema for prosjektmidler 2000 
NB: Ved utfylling av skjemaet, se ”Veiledning om prosjektsøknader til SOFF for 2000” 
__________________________________________________________________________ 

1.a. Søkerinstitusjon
Dersom flere institusjoner samarbeider skal en av institusjonene stå som formell søker og dermed også ansvarlig overfor SOFF. Se ellers veiledningens pkt. 9. 

Navn: Høgskolen i Sør-Trøndelag	

Adresse: 7004 TRONDHEIM	

Telefon: 73 55 90 00			Faks: 73 55 90 51	

1.b. Samarbeidende institusjoner/andre samarbeidspartnere
Se veiledningens pkt. 1.

Prosjektet er en videreføring av prosjektet LIMIT-2000, hvor fase 1 gjennomføres i 1999 og fase 2 planlegges gjennomført i år 2000. Prosjektet gjennomføres i samarbeid mellom institusjonene innenfor IT-2000 samarbeidet som er et samarbeid mellom Høgskolene i Sør-Trøndelag, Agder, Buskerud, Bergen og Narvik. For ytterligere informasjon se egne hjemmesider (http://www.hist.no/IT-2000/).

Arbeidsutvalget for IT-2000 har også fungert som styringsgruppe for LIMIT-2000.

Denne søknaden er en konkretisering av fase 2 i LIMIT-2000, og vil involvere flere nye institusjoner gjennom spredningsfasen. Det er en målsetting at minst 10 statlige høgskoler skal være involvert og levere deler av innholdet i løpet av fase 2.	

2. Prosjektansvarlig

Navn og tittel:
Geir Maribu, Høgskolelektor	

Adresse:
Institutt for databehandling, E. C. Dahls gt 2, 7005 Trondheim

Telefon: 73 55 95 53        Fax: 73 55 95 41	E-post:Geir.Maribu@idb.hist.no	

3. Innenfor hvilket program søkes det støtte? 
Se veiledningens pkt. 1. Det skal krysses av for bare ett av de tre programmene. 

A: Program for fleksible yrkesrettede høgre utdanningstilbud 
(se veiledningens pkt. 1.A.) – sett kryss her: 

B: Program for fleksible høgre profesjonsutdanningstilbud 
(se veiledningens pkt. 1.B.) – sett kryss her:       X

C: Program for fleksibel allmennfaglig høgre utdanning 
(se veiledningens pkt. 1.C.) – sett kryss her:

4. Prosjektbeskrivelse

Prosjektets tittel:

LIMIT - 2000 (Lær IT med IT-2000)	

Prosjektsammendrag:

Søknaden gjelder en videreføring og konkretisering av fase 2 i prosjektet LIMIT-2000 (se vedlagt søknad om prosjektmidler 1999). Prosjektet ble tildelt midler for 1999 med signal om ytterligere støtte i 2000, men da på bakgrunn av ytterligere konkretisering av kostnader og innhold i fase 2. Ved en inkurie er ikke søknadsfristen for SOFF (1.oktober 1999) overholdt i forhold til konkretiseringen av fase 2 i LIMIT-2000.

FASE 1 – UTVIKLINGSFASEN
SOFF tildelte midler for 1999  (kr. 500 000,-) for gjennomføring av fase 1 (utviklingsfasen) i LIMIT-2000, hvor samtlige av IT-2000 institusjonene har deltatt i arbeidet.
Se forøvrig prosjektsøknaden for LIMIT-2000 for 1999 (vedlegg 1)

Erfaringer fra arbeidet så langt i fase 1
Viser også til Statusrapport for LIMIT-2000, fra prosjektleder Geir  Maribu, datert 19.8.99 Statusrapporten kan også hentes ned fra nettsidene til prosjektet; http://www.idb.hist.no/limit-2000/ (se også vedlegg 2)

Som det går frem av statusrapporten er fremdriften i fase 1 godt i samsvar med det ambisjonsnivået som ble skissert i den opprinnelige søknaden. På tross av en allerede svært høg belastning for det faglige personalet ved IT-utdanningene ved institusjonene er fellesfaget utviklet og gis allerede av 3 institusjoner (HiST, HiB og HiA) fra høsten 1999. HiBU har deltatt aktivt under hele planleggingsfasen av fellesfaget, og hadde planlagt studiestart høsten 1999, men pga. ressurssituasjonen måtte iverksettelsen av faget utsettes. HiBU er imidlertid fremdeles med i den videre utformingen av valgfag. Ved HiN har ressurssituasjonen vanskeliggjort et høgt aktivitetsnivå frem til nå, men det er signalisert økt engasjement i utarbeidelse av valgfag og aktivitetsnivå i forhold til fase 2. 
Generelt har det vært mer arbeidsomt for prosjektleder å dra med seg samtlige institusjoner enn det som hadde vært ønskelig. På tross av dette er det god fremdrift og gode resultater med utarbeidelsen av fag.

Når det gjelder selve utformingen av felles innføringsfag vises det til statusrapporten der det bl.a. står følgende;

"Utvikling av et innføringsfag i IT
Flere av institusjonene hadde allerede et innføringsfag i IT. Problemet og utfordringen med et samarbeid var at disse fagene varierte mellom institusjonene både i innhold og omfang. Men alle institusjonene så behovet for å videreutvikle faget, skape et bedre fag, utnytte ressursene bedre, og ikke minst utnytte moderne samarbeidsteknologi både i gjennomføringen av faget og som eksplisitt innhold i faget.
For å tilfredsstille de forskjellige behovene som lå hos hver av institusjonene ble faget designet slik at det kunne tilpasses den enkelte institusjon i samarbeidet, men også til framtidige institusjoner med annen bakgrunn, f.eks økonomi og administrasjon, utdanning i helsefag, lærerutdanning etc.
Faget struktureres i 3 deler der innhold og pedagogisk metode er forskjellig. 
Intro-del: Denne delen skal gi en kort innføring i de viktigste verktøyene slik at de grunnleggende teknikkene er på plass. Varighet 4 uker. Studentene jobber individuelt. 
Prosjekt: Her er det snakk om å lage et case der studentene skal få benytte mange av de aktuelle verktøyene og "tvinges" innom mange av de aktuelle temaene fra innholdslista. Studentene skal følges opp uke for uke og ledes gjennom prosjektet av en veileder. Hver uke må det gis utførlige rapporter. Det forutsettes at dette prosjektet bruker Internett som samarbeidsarena. Varighet 8-9 uker. Studentene jobber i grupper på 4 personer. 
Valgdel: I denne delen tar vi med de delene av temalista som vi ikke greide å inkludere i de to første delene. Denne delene kan også bli liten eller stor avhengig av hvor stort dette faget er hos den enkelte institusjon, om det f.eks er 2 eller 4 vekttall. "

Innholdet i det felles innføringsfaget er altså bygget opp på en fleksibel måte, slik at faget lettere kan innpasses i studieplanene ved institusjonene som kommer til i fase 2.

Det er også verd å merke seg at faget er allerede er tatt i bruk ved HiB, selv om høgskolen ikke fikk etablere HSK-studium fra høsten 1999. I stedet brukes faget som innføringsfag i IT for jordskiftekandidatstudiet ved høgskolen.

Arbeidet med utvikling av valgfag er også i gang, og det antas at det vil tilbys 5 - 8 nettbaserte valgfag fra vårsemesteret 2000.

FASE 2 – UTVIDELSES-/SPREDNINGSFASE
Basert på erfaringene fra fase 1 vil man se på mulighetene for å utvide tilbudet både i bredde og dybde. I bredde ved å utvide samarbeidet til også å gjelde flere institusjoner og dybde ved å kunne tilby flere fag. Det tas sikte på å tilby et fullstendig nettbasert HSK-studium innen IT som i samarbeid mellom flere av de deltagende høgskolene fra høsten 2000.

Det tas også sikte på å integrere det felles innføringsfaget i IT i den ordinære 3-årige høgskoleingeniørutdanningen. 

Erfaringene fra dette samarbeidsprosjektet vil også kunne brukes direkte i forbindelse med å utvikle påbygningstudier i IT for andre fagområder. Det er gjennom IT-2000 samarbeidet allerede satt i gang å planlegge et arbeid med et ettårig påbygningsstudium i IT for helse- og sosialfagene. Dette arbeidet er det forøvrig også søkt om støtte til via SOFF. 
 
Utvidelse i bredde
Med bakgrunn i erfaringene fra fase 1 vil man invitere de øvrige statlige høgskolene til å delta i prosjektet. Dette vil øke målgruppe og rekruttering vesentlig. Det er allerede signalisert  interesse fra andre høgskoler i forhold til prosjektet og det er planlagt arrangert et spredningsseminar (over en hel dag) i februar/mars, hvor det tas sikte på å knytte flere høgskoler til prosjektet.

Utvidelse i dybde
I fase 1 er det utviklet et begrenset antall fag (et fellesfag og 5 - 8 valgfag) for å vinne erfaring med hvordan man best kan tilrettelegge både nye fag og allerede eksisterende fag innenfor en ny organisatorisk samarbeidsløsning. 

I fase 2 vil fagtilbudet kunne økes vesentlig, både ved at de allerede samarbeidende institusjoner øker antall fag i prosjektet og ikke minst ved at nye institusjoner bidrar med ytterligere å utvide fagtilbudet.

Målsettingen er fremdeles et nettbasert HSK-studium innen IT som tilbys ved flere høgskoler fra høsten 2000, men hvor de enkelte fag kommer fra ulike fagmiljø ved de deltagende institusjonene.

I tillegg vil flere andre fagmiljø kunne benytte samme samarbeidsmodell i forhold til utvikling av nettbaserte tilbud. Dette gjelder bl.a. arbeidet med påbygningstudier i IT for helsefagene. Erfaringene fra LIMIT-2000 bør derfor komme til nytte ut over IT-miljøene ved høgskolene. Det planlegges arrangert en oppsummeringskonferanse mot slutten av fase 2, hvor det tas sikte på erfaringsoverføring til andre fagområder.

Formell kompetanse som studiet vil gi (angi i vekttall om mulig):

Alle fagene vil kunne inngå som del av et 2-årig HSK-studium innenfor IT. Når det gjelder felles innføringsfag i IT har dette et omfang på fra 2 til 4 vekttall, avhengig av institusjonen det gis ved. Innføringsfaget er også planlagt integrert i det ordinære 3-årige høgskoleingeniørstudiet. Valgfagene vil alle ha et omfang på 2 vekttall og fra vårsemesteret år 2000 vil det tilbys fra 5 til 8 nettbaserte valgfag (minimum 10 vekttall totalt). I fase 2 regnes omfanget av nettbaserte valgfag å øke vesentlig.	

5. Prosjektet i forhold til SOFFs føringer 
     Se punkt 1 i veiledningen.

Målgrupper:

Følgende ble skrevet i prosjektsøknaden for LIMIT-2000 for 1999;

"I fase 1 er målgruppen studenter som påbegynner 2-årig HSK-studium innen IT ved en av søkerinstitusjonene. I tillegg kommer tilbudet også til å gis til studenter som ikke følger det ordinære studieløpet, for eksempel etter- og videreutdanningsstudenter.

I fase 2 vil målgruppen fremdeles være studenter som ønsker å gjennomføre et 2-årig HSK-studium. Søkergrunnlaget/målgruppen vil imidlertid kunne være vesentlig utvidet idet hele eller store deler av studiet vil tilbys via Internett. Dette øker fleksibiliteten i utdanningstilbudet, slik at studenten i større grad er uavhengig av utdanningsinstitusjonens plassering og lettere kan kombinere utdanning og jobb. Enkeltfag som er tilrettelagt for slik undervisning vil også kunne brukes av alle høgskolene og dermed øke tilgjengeligheten betydelig.

Fagpersonalet ved høgskolene vil også være en målgruppe. Institusjonene har kommet ulikt i kompetanseutviklingen på dette området. Å øke kompetansen til fagpersonale vil derfor et viktig elelement i prosjektet"

Fellesfaget er ved HiB gitt til studenter som tar jordskiftekandidatutdanning.	
Behov/etterspørsel. Hva er realistisk rekruttering til tilbudet?

Følgende ble skrevet i prosjektsøknaden for LIMIT-2000 for 1999;

"Behov/etterspørsel
Behovet for IT-kompetanse på dette nivået er vel dokumentert både i offentlige utredninger og forskningsrapporter. Utfordringen blir å imøtekomme stadig økende behov og etterspørsel både med hensyn til nivå på kompetansen som etterspørres og hvor behovet for kompetansen er. I flere utredninger fokuseres det sterkt på behovet for kompetanse i distriktene. Det etterspørres også en mer praktisk rettet IT-kompetanse. HSK-studiene innen IT har et kompetansenivå som er godt tilpasset behovet for en mer praktisk rettet IT-kompetanse. Større fagtilbud og økt fleksibilitet i utdanningsløpet, bl.a. ved at deler av utdanningsløpet kan tas via internett vil kunne bidra til å imøtekomme distriktenes behov for kompetanse.

Behovet for alternative løsninger for utdanningsløp og også sterkt fokusert. Dette gjelder både utdanningens innhold (fleksibilitet og omstillingsevne) og utdanningens form (spesielt i forhold kombinasjon utdanning/arbeid og behov for kompetansepåfyll gjennom etter og videreutdanning). Gjennom samarbeidet i prosjektet vil fleksibiliteten i og omfanget av fagtilbudet øke. Målsettingen er ikke å gjøre alle HSK-studiene mer like – men å gjøre de ulike elementene i de ulike studiene tilgjengelig for flere. For den enkelte student vil fagtilbudet oppleves større, mens belastningen for den enkelte institusjon på langt nær vil øke tilsvarende. Dette åpner også for muligheten til større lokale tilpasninger og det kan tenkes ordninger hvor arbeidsliv og studium kombineres.

Under punktet ” Er prosjektet rettet mot spesifikke kompetansebehov ved virksomheter i offentlig eller privat sektor?” er dette utdypet ytterligere.

Realistisk rekruttering
Tilbudet vil i fase 1 omfatte alle studenter som tas opp til 2-årig HSK-studium innen IT ved alle de involverte institusjonene, hvilket betyr minst 250 studenter. Det vil i tillegg være tilgjengelig for enkeltstudenter (f.eks. etter- og videreutdanningsstudenter), anslagsvis 100 stk. Høgskolen i Narvik har foreløpig ikke etablert et HSK-studium innenfor IT, men vil delta innenfor prosjektet for å vinne erfaring med nettbaserte læringsmetoder og vil evt. benytte valgfagene i det ordinære 3-årige ingeniørstudiet.

I fase 2 vil tilbudet kunne utvides vesentlig ved at tilbudet spres til flere institusjoner og utvikles ytterligere både i bredde og dybde. Dette vil i seg selv utvide rekrutteringsgrunnlaget. I tillegg er det forventet at man gjennom denne måten å organisere og drive undervisningen på oppnår stordriftsfordeler som kan gjøre det mulig både å utvide søkergrunnlaget og å øke opptakskapasiteten, noe som er en vesentlig del av målsettingen ved IT-2000."

I fase 1 er felles innføringsfag i IT gitt til 45 studenter ved HiST, 90 studenter ved HiA og 15 studenter ved HiB (Jordskiftekandidater), totalt ca. 150 studenter. Ved HiBU var det planlagt gitt til ytterligere 90 studenter fra høsten 1999. Oppstart ved HiBU er imidlertid utsatt til høst 2000.
	
Hvilke faglige ressurser har institusjonen i forhold til prosjektet?
Hvordan passer prosjektet inn i  institusjonens utviklingsplaner og fagprofil? 

Følgende ble skrevet i prosjektsøknaden for LIMIT-2000 for 1999;

"Institusjonenes fagprofil/utviklingsplaner
De institusjonene som deltar i utviklingsprosjekter satser meget sterkt på å imøtekomme de utfordringene som samfunnets behovet for IT-kompetanse innebærer.

Dette utviklingsprosjektet vil også være fullt ut i samsvar med Norgesnettets grunnide om ansvars- og arbeidsdeling. 

Beskrivelse av de fem søkerinstitusjonenes faglige ressurser? 

Høgskolen i Sør-Trøndelag (HiST) 
HiST har desentralisert undervisning og åpen læring som en av sine satsningsområder og har omfattende kompetanse innen området. HiST har lang erfaring i nettbasert IT-utdanning bl.a. gjennom NITOL-samarbeidet.

Blant sentrale prosjekter innen området kan følgende nevnes:

•	Deltaggelse i to større EU-prosjekt innen områdetODL : 
Do ODL (Dissemination of Open and Distance Learning) og 
MECPOL (Models for European Collaboration and Pedagogy in Open Learning).
•	Leder arbeidet i det nye EU prosjektet EuroCompetence med deltagere fra Norge, Sverige, England, Italia og Hellas.
•	Høgskolekandidatstudiet i drift og vedlikehold av datasystemer der fagene i 1. årskurs tilbys som fjernundervisning.
•	Høgskolekandidatstudiet i informasjonsbehandling vil i løpet av 1998 i sin helhet bli tilbudt som fjernundervisning.
•	Høgskolekandidatstudium i industriell informasjonsbehandling er under utvikling Dette skjer i samarbeid med næringslivet.
•	Ettårig påbyggingsstudium i sykehusteknikk på ingeniørnivå
•	Ettårig påbyggingsstudium Videreutdanning i Data (ViD) tilbys som fjernundervisning via Internett fra høsten 1998 (med prosjektstøtte fra SOFF).

HiST har derfor store faglige ressurser til den type arbeid som omfattes av dette prosjektet.

Høgskolen i Buskerud (HiBu) 
HiBu profilerer IT-utdanning som et av sine satsingsområder. Høgskolen tilbyr 2-årig høgskolekandidatutdanning i IT, 3-årig dataingeniørutdanning, 2-årig kandidatutdanning i Visuell kommunikasjon i elektroniske og trykte medier, påbyggingsstudier til profesjonsutdanninger for økonomer, ingeniører, lærere, helse- og sosialpersonell (under
godkjenning) og årsstudium i informatikk. I tillegg har høgskolen et hovedfagstilbud i økonomisk-administrative fag hvor IT er en av valgretningene. 

HiBu har ca 25 vitenskapelig ansatte og teknisk tilsatte knyttet til drift og veiledning. HiBu er tildelt knutepunktfunksjon innen lærerutdanning i økonomisk-administrative fag hvor bruk av IT i fagområdene er et satsingsområde. Høgskolen er også foreslått som knutepunkt innen data i dataingeniørutdanningen. Høgskolen tilbyr en rekke etter- og
videreutdanningskurs både som del av høgskolens ordinære aktivitet og som oppdragsvirksomhet. Utdanningstilbudene styrkes ved å anvende ressurser til ulike typer FoU-arbeid. 

Høgskolen i Agder (HiA) 
Høgskolen i Agder har pr. idag en rekke utdanningstilbud innen IT. Høgskolen tilbyr 3-årig ingeniørutdanning i Datateknikk(Opptak 75) og 2-årig påbygg til Siv.ing innen IT (Opptak 55) i Grimstad. Høgskolen tilbyr videre 2-årig HSK (Opptak 75) innen IT og informasjonssystemer og et 2-årig påbyggingsstudium i Informasjonssystemer (Opptak 25) i Kristiansand.  Høgskolen er for øvrig foreslått som nasjonalt knutepunkt-
institusjon innen informasjonsvitenskap.  Høgskolen tilbyr også 3-årig studietilbud i informatikk og matematiske metoder (Opptak 40). I tillegg tilbys 1/2 og 1-årig påbygg innen IT for Ingeniører og Lærere.  Totalt har høgskolen ca. 35 vitenskapelige ansatte knyttet til IT-studiene.

Høgskolen planlegger utvidelse til 3 år + 2 år innen IT og informasjonssystemer (mastertittel) og vil sette i gang dette fra høsten 1999 under forutsetning av departementets godkjenning. Høgskolen planlegger også en egen IT-fordypning innen siviløkonomutdanningen.

Høgskolen har et godt samarbeid med næringslivet i Agder. Grimstad er i rivende utvikling som et av Norges fremste IT-sentre. Sørlandets teknologisenter bygges nå i tilknytning til høgskolen. Innen år 2000 vil Campus Grimstad ha over 1000 IKT-arbeidsplasser på ingeniør- og sivilingeniørnivå. FoU-samarbeidet med lokalt næringsliv har ført til at
studietilbudet innen IT er preget av sentrale utfordringer i dagens næringsliv, og at studentene under studiet lærer om næringslivets teknologiske problemer i den daglige undervisningen. Samarbeidet er også godt mellom studiene i IT og informasjonssystemer
og næringslivet i Kristiansand, blant annet i form av studentprosjekter og diplomoppgaver.  Viktige element i samarbeidet er også RUSH-prosjektet og SMB-kompetanse.

Høgskolen har deltatt i de samme prosjektene for Open Learning som HiST, i tillegg bl.a.:
•	SMELL - Små og mellomstore bedrifter i elektronisk nettverk for livslang læring, KUF-prosjekt
•	I tillegg har høgskolen en rekke andre forskningsprosjekter, blant annet innen datastøttet samarbeid, valg av ulike kommunikasjonsmedia, evaluering av IT-investeringer, sluttbrukeropplæring etc.

Høgskolen i Bergen (HiB) 
Høgskolen i Bergen tilbyr 3-årig ingeniørutdanning innen Datateknikk og Drift av datasystemer (Opptak 100). I tillegg tilbys 1/2 og 1-årig påbygging innen IT for lærere.
Høgskolen ønsker å tilby 2-årig HSK-utdanning i data (40 studieplasser) og har sendt søknad om oppstart høsten –99. Høgskolen har som målsetting å utvide aktiviteten innen IT området, både i forhold til rekruttering av personale og utvidelse av studietilbud."

HiB fikk avslag fra KUF-departementet på søknaden om 40 studieplasser forHSK-studiet. Det arbeides allikevel med å få etablert et studietilbud innen området. Ved HiB har man tilbudt felles innføringsfag i IT til jordskiftekandidatutdanningen.

"Høgskolen i Narvik (HiN)
Høgskolen i Narvik utdanner både høgskoleingeniører og sivilingenører innen IT. HIN gir bl.a treårig høgskoleingeniørutdanning innen datateknikk samt kombinasjonsutdanning innen økonomi/ledelse og datateknikk. HIN har i tillegg etter- og videreutdanningstilbud innen IT. HiN tilbyr bl.a. ettårig påbygging i datateknikk for ingeniører og 2-årig IT-utdanning for helsepersonell (20 vt over 2 år). Høgskolen arbeider også med å tilrettelegge enkeltfag ved sivilingeniørutdanningen som etter- og videreutdanningskurs. Høgskoleingeniørutdanningen ved HIN har idag ca 70 stillinger, 600 studenter, og forkurs med 180 studenter. Omlag halvparten av studentene er IT-studenter.

Høgskolen har spisskompetanse på bruk av IT i teknisk sammenheng, bl.a. i forbindelse med utvikling og bruk av simuleringsverktøy.

HIN satser på aktiv kontakt med industri og næringsliv. Hovedoppgaver søkes i stor grad utført i samarbeid med bedrifter. Studentene får gjennom dette reelle oppgaver, samtidig som bedriftene får løst en konkret oppgave og knyttet verdifulle kontakter til forsknings- og fagmiljøene i landsdelen.  Høgskolen har også en utplasseringsordning som oppmuntrer nordnorsk næringsliv til å ansette flere høgskoleingeniører."

Mot hvilke spesifikke kompetansebehov ved virksomheter i offentlig eller privat sektor er prosjektet rettet? (Gjelder særlig program A og B)

Følgende ble skrevet i prosjektsøknaden for LIMIT-2000 for 1999;

"Prosjektet er rettet mot behovet for økt kompetanse innenfor IT - både i offentlig og privat sektor. I tillegg vil prosjektet bidra til å møte forventninger om økt fleksibilitet og omstillingsevne hos utdanningsinstitusjonene. 

HSK-studiene innen IT er godt tilpasset den kompetanse som etterspørres og som det er et særlig behov for i distriktene. Prosjektet vil i enda større utstrekning tilrettelegge disse studiene, både med hensyn til økt omfang av fag og fleksibilitet.

Deler/evt. hele studiet vil kunne tilbys via internett og gjøre den enkelte student mer uavhengig av et bestemt lærested. I tillegg vil den institusjonen som har tatt opp studenten i tillegg til sin egen fagportefølje også tilby fagene fra de andre samarbeidende institusjonen i den grad de lar seg innpasse i studentens ønskede studieløp. Dette åpner for at studiet kan tilrettelegges slik at det lar seg kombinere både med hensyn til studiested (deler av studiet kan tas fra hjemstedet) og studieløp (studiet kan i sterkere grad tilpasses arbeid/studiesituasjon og behov).

Det henvises forøvrig til punktet om behov/etterspørsel

Utfordringene som utdanningsinstitusjonene står ovenfor generelt og innen IT-området spesielt er beskrevet i en rekke offentlige utredninger den siste tiden.

Nedenfor er det gitt en kort oversikt over beskrivelser av behov og forslag til tiltak som kan være med på å imøtekomme etterspørselen etter IT-kompetanse.

I rapporten ”IT-kompetanse i Norge – behov og tilgang” (RF-1998/111) fra Rogalandsforskning påpekes det at det i all hovedsak (80% av tilfellene) er formalkompetanse på høgskolenivå som etterspørres når det gjelder den formelle IT-utdanningen. Det påpekes også at den virksomhetsinterne IT-opplæringen først og fremst skjer fra foretakenes egne IT-avdelinger, eller med hjelp fra eksterne utstyrsleverandører til virksomhetene. Private og offentlige utdanningsinstitusjoner benyttes bare unntaksvis i utdanningsøyemed. Videre er mer en halvparten av alle ansettelser til IT-området innen drift, vedlikehold og tekniske tjenester. Mindre enn hver fjerde ansettelse skjer i forbindelse med utviklingsoppgaver.

I rapporten drøftes spørsmålet om forventede spesialiteter det vil være et særlig behov for 
Innen IT-utdanningen både i dag og i den nærmeste fremtid. Spissformulert kan man si at hovedtyngden av IT-kompetansen som etterspørres ligger nærmere opp til håndverksfag enn akademisk disiplin – hvilket innebærer fokus på de 2-3 årige utdannelsene.

I henhold til spørreskjema ønsker hele 82% av de spurte virksomhetene jobbsøkere med utdanning på høgskolenivå, 12% mente yrkesfaglig bakgrunn var tilstrekkelig, mens kun 6% mente det krevdes utdanning på hovedfagsnivå for deres aktuelle arbeidsoppgaver innen IT-området. Denne tendensen understøttes av undersøkelsens informantdata som viser at behovet i de langt fleste virksomheter er rettet mot å ivareta dagligdagse, driftsmessige IT oppgaver.

Rogalandsforskning konkluderer i rapporten ”Nettverksuniversitetet – en fremtidsløsning?” (RF-1998/163) med at ”selve nettverksmodellen har mange tiltalende egenskaper som bør utnyttes i byggingen av høgskolens faglige tilbud hvorav det viktigste er å kunne utnytte ulike samarbeidspartneres komplementære kompetanse.”

I St meld nr 38 (1997-98) IT-kompetanse i et regionalt perspektiv beskrives karakteristiske trekk ved IT-utviklingen bl.a som følgende:

•	det er betydelig økning i etterspørselen etter IT-kompetanse på alle nivåer: Enkel brukerkompetanse, omfattende kompetanse for oppgaver innen drift, vedlikehold og tilpasning av datasystemer, samt alle former for høyere utviklingskompetanse. 
•	det er økte behov for ny kompetanse, nye ferdigheter og ny innsikt i fag og emner som for kort tid siden knapt fantes, slik som Internet programmering, multimedia og webdesign. 
•	Økt brukervennlighet har ikke ført til redusert etterspørsel etter IT-personale. 
•	Større utbredelse og nye anvendelser av IT fører til stadig økende behov for opplæring.

Meldingen påpeker også at mangelen på IT-kompetanse i dag er stor i næringsliv og offentlig sektor og at dette er et generelt problem for alle bedrifter uavhengig av størrelse, beliggenhet eller aktivitetsområde. Det er imidlertid trekk som tyder på at små bedrifter rammes hardere enn de store, utkant mer enn sentrale strøk og at problemene er større i
offentlig sektor enn i private virksomheter.

I kapittel 2, Sammendrag, påpekes det at utviklingen av informasjonssamfunnet har både sentraliserende og desentraliserende virkninger, og at det er en utfordring å benytte teknologien som et virkemiddel til å styrke bosettingen og verdiskapingen i regionene. Muligheten for å lykkes er i stor grad avhengig av evnen til å ta IT i bruk.

Det slås fast at IT-kompetansen i Norge er konsentrert til de sentrale strøk av landet med Oslo/Akershus som klart dominerende, at tilgangen på IT-kompetanse er spesielt lav i Nord-Norge og at mangel på IT-kompetanse i seg selv er sentraliserende. Regjeringen ønsker å legge en offensiv strategi til grunn for å bidra til at IT-kompetanse bygges opp i alle regioner slik at hele landet kan ta IT i bruk.

Meldingen påpeker også at Universitetene, de statlige høyskolene, forskningsinstitutter og andre typer kompetansemiljøer spiller en viktig rolle for å videreutvikle IT-kompetansen i
regionene.

I St meld nr 39 (1997-98) Om dimensjonering av ulike studier innenfor høgre utdanning, kap 5. slås det fast at kapasiteten i informasjonsteknologi er for lav i forhold til samfunnets behov. Det er dessuten en økende geografisk skjevfordeling i studentrekrutteringen til fordel for de største lærestedene i Sør-Norge.

Regjeringen mener at for å oppnå bedre samsvar mellom utdanningskapasitet og etterspørsel etter høyt utdannet arbeidskraft, og opprettholde en optimal institusjonell og regional fordeling av studietilbudene, må det fokuseres på følgende hovedgrupper av tiltak:

•	øke kapasiteten i relevante utdanninger, i hovedsak ved omdisponering av studieplasser og bedret ressursutnytting, men også ved tildeling av nye studieplasser på utvalgte områder. 
•	sikre en målrettet fordeling av utdanningskapasitet mellom utdanningsområder, institusjoner og regioner gjennom årlige vedtak om budsjettildeling, adgangsregulering og opptakskapasitet 
•	øke fleksibiliteten og brukertilpasningen i studietilbudene, bl a når det gjelder pedagogiske og organisatoriske løsninger.

I St meld nr 41 (1997-98) Næringspolitikk inn i det 21. Århundret, kap. 8, påpekes det at næringslivets behov for IT-kunnskap er omfattende og at etterspørselen etter kandidater med høyere IT-utdanning er større enn utdanningskapasiteten og tilgang på arbeidskraft med IT-kompetanse.  Behovet for IT-kompetanse har økt dramatisk. Det er et mål at IT skal integreres i alle fag. Behovet for IT-kompetanse, spesielt innenfor IT-drift og IT-service oppleves som akutt hos brukerne. Det vil bli opprettet en ny fagopplæring i IT innenfor gjeldende hovedstruktur i videregående opplæring.

Fjernundervisning basert på informasjons- og kommunikasjonsteknologi gir helt nye muligheter for etter- og videreutdanning. Elektronisk informasjonsnett som Internett, har åpnet for nye formidlings- og undervisningsformer. Dette gir en helt ny fleksibilitet tilpasset den voksne studenten i arbeid. Spesielt for distrikts-Norge er dette en fordel fordi videre studier lett kan innebære flytting.

I St meld nr 42 (1997-98) Kompetansereformen påpekes nettopp at de store
mulighetene som ligger i informasjonsteknologien og i medieutviklingen, bør utnyttes maksimalt i en kompetansereform (Kap. 2). Teknologien gir store muligheter for fleksibilitet og læring uavhengig av tid og sted. Variasjonsmulighetene er mange både metodisk og organisatorisk. Det blir derfor en utfordring å skape gode nettverk - ikke minst mellom utdanningsinstitusjonene og arbeidslivet - der teknologien er bindeleddet.

Endelig påpeker utredningsgruppen nedsatt av SOFF i sin rapport ”Utviklingen av fjernundervisningstilbudet i norsk høgre utdanning fram mot 2005”nettopp på at ansvar for å utvikle fag til fjernundervisning må knyttes an til lærestedenes fagprofil og – der det er mulig – deres knutepunktfunksjon innenfor Norgesnettet. Der flere læresteder har same fag eller utdanning, kan enten flere av dem samarbeide om å utvikle et fjernundervisningstilbud, eller man kan velge ut ett lærested som ansvarlig for å utvikle et tilbud ut fra andre kriterier. 

I rapporten påpekes det at flere nå hevder at det foregår et paradigmeskifte innen utdanning og læring. Det nye paradigmet hevdes å være preget av et livslangt læringsperspektiv, fleksible studieopplegg, omfattende bruk av moderne teknologi i utdanningsøyemed, og at studenten settes i sentrum ved at læring vektlegges mer enn undervisning. Disse endringene stiller lærestedene overfor store utfordringer. Mye av det som sies om det pågående paradigmeskiftet er sterkt skeptisk til i hvilken grad og hvor raskt tradisjonelle læresteder vil være i stand til å takle de utfordringer som paradigmeskiftet representerer."
	
Hvordan og i hvilken grad kan arbeidsplassen nyttes som læringsarena?

Følgende ble skrevet i prosjektsøknaden for LIMIT-2000 for 1999;

"En sentral målsetting med prosjektet er å tilrettelegge for å ta hele/deler av utdanningsløpet via Internett. Dette vil medføre at studiet kan tas desentralisert og kan også kombineres med arbeid. 
Fjernundervisningsmetoden som planlegges brukt er basert på at arbeidsplass og hjem skal kunne brukes som studiested. Metoden har en lav teknisk profil som ikke krever store investeringer fra studentens side. Metoden baserer seg på at lærestoff distribueres over Internett. Kommunikasjon mellom lærer og student, samt mellom studentene, skjer også over Internett."	
Vil tilbudet bli gitt regionalt eller nasjonalt?

Følgende ble skrevet i prosjektsøknaden for LIMIT-2000 for 1999;

"Studietilbudet tilbys nasjonalt. Det er i denne sammenheng verd å merke seg at de deltagende institusjonene kommer fra hver av de 5 landsdelene.

HSK-studiene innen IT er i dag ikke like. Hvert studium har sin egen profil. Det er derfor ikke er snakk om å lage ett studietilbud, men å øke fleksibilitet og omfang i de tilbudene som allerede eksisterer. Fagene som utvikles i prosjektet tilbys alle de samarbeidende institusjonene og vil derfor være med å styrke den enkelte institusjons fagportefølje. Tilbudet vil derfor være nasjonalt, men i tillegg gi økt fleksibilitet lokalt og representere et tillegg til den lokale profil."

Ved søknad om støtte til egeninnsats ved deltakelse i internasjonale samarbeidsprosjekter: Oppgi hvilket prosjekt og eventuelt internasjonalt program. 
(Jfr. veiledningens pkt.1)
	
Er det utviklet lignende tilbud gitt som fjernundervisning/fleksibel utdanning? Evt hvilke? (Jfr. veiledningens pkt.1 og 4. Merk: Søker plikter å orientere seg på dette punktet, f.eks. via SOFFs prosjekttorg og Norsk database for fjernundervisning.) 

Følgende ble skrevet i prosjektsøknaden for LIMIT-2000 for 1999;

"Det unike og den store utfordringen med prosjektet er utvikling av samarbeidsløsninger og fag på tvers av institusjonsgrensene. I den grad det finnes allerede utviklet materiale ved institusjonene vil erfaringene fra disse bli benyttet i prosjektet."

I tillegg er det verd å merke seg at erfaringene fra LIMIT-2000 allerede blir nyttiggjort i forhold til å etablere lignende tilbud innenfor andre fagområder. 

Innenfor IT-2000 samarbeidet er det blant annet satt i gang et arbeid med å utvikle et ettårig påbygningsstudium i IT for helse og sosialfagene. Også her er det, i tillegg til faglig utviklingsarbeid, en målsetting å få koordinert og nyttigjort seg det arbeidet som allerede er gjort innenfor området. Tilbudet vil planlegges i hovedsak å være nettbasert og gitt i samarbeid mellom flere institusjoner, men vil også ha innslag av samlinger etc. Det er forøvrig søkt SOFF om støtte til dette arbeidet i år (HiBU). Også Sosial- og helsedepartementet har vært konsultert i forhold til dette arbeidet og gitt støtte til videre satsing innenfor området IT og helse.

IT-2000 samarbeidet er også kjent med at det jobbes med utvikling av ulike IKT-baserte studietilbud innenfor lærerutdanningen og det er allerede etablert samarbeid mellom fagmiljø som er involvert i LIMIT-2000 og fagmiljø som jobber med å utvikle et IKT-basert studietilbud innen allmennlærerutdanningen. 

	
Hvordan skiller dette prosjektet seg fra andre lignende tilbud? (Jfr. veiledningens pkt.1 og 4. Merk: Prosjekt som bygger på erfaringer fra andre fjernundervisningsopplegg, bør synliggjøre at de står for en videreutvikling i forhold til disse.) 

Følgende ble skrevet i prosjektsøknaden for LIMIT-2000 for 1999;

"Prosjektet er et nybrottsarbeid i forhold til å konkretisere og praktisere Norgesnettets grunnide om ansvars- og arbeidsdeling mellom institusjonene. Prosjektet er ment å vurdere metoder for hvordan man helt konkret skal kunne samarbeide om å gi fag innenfor rammen av Norgesnettet.

Gjennom prosjektet vil utdanningsinstitusjonene kunne legge til rette for mer fleksible utdanningsløp, som medfører at studentene i kan ta store deler, evt. hele utdanningsløpet fra hjemstedet, gjerne kombinert med arbeid.

Det nye i dette prosjektet er i rekke at nettbasert undervisning introduseres som et obligatorisk element i utdanningsløpet og at fem institusjoner vil samarbeide om å tilby faget. Dernest at et obligatorisk fag utvikles og drives i fellesskap av flere institusjoner. Erfaringer fra dette utviklingsprosjektet vil kunne brukes innenfor hele høgskolesystemet

Gjennom NITOL samarbeidet er det utviklet metodikk for tilrettelegging av fag via Internett. Prosjektet vil bygge videre på erfaringene med dette arbeidet, men vil også utnytte de andre brukernes erfaringer.

Fellesfaget
Fellesfaget utvikles og gis av samtlige medlemsinstitusjoner i fellesskap og tilbys studentene som en obligatorisk del av et 2-årig høgskolekandidatstudium. 

Dette innebærer:
•	at fjernundervisning introduseres som en obligatorisk del av studiet
•	at fagpersoner fra de ulike institusjonene er ansvarlig for ulike deler av faget
•	at faget må godkjennes og innpasses i studieplanene ved alle institusjonene

Valgfagene
Valgfagene utvikles ved hver enkelt institusjon og tilbys studentene ved alle institusjonene

Dette innebærer:
•	at hver enkelt institusjon får en større bredde i fagtilbudet og dermed kan tilby minst et fag som ellers ikke ville kunne vært tilbudt ved institusjonen. Faget må godkjennes og innpasses i studieplanene ved alle institusjonene

Eksamen
Det vil bli gitt ordinær eksamen i tilknytning til hvert av fagene
Hver institusjon tar ansvaret for sin del av studentene og eksamen avlegges der hvor studentene studerer.
For valgfagene er det den institusjonen som har ansvaret for faget som er ansvarlig for å gi eksamen, men eksamen avholdes lokalt."

6. Faglig innhold/studieplan 

SOFF-støtte forutsetter godkjent igangsetting fra KUF, der dette er påkrevd i henhold til regelverket. Er slik godkjenning påkrevd, og i så fall, foreligger godkjenningen?

Baserer studiet seg på godkjent studieplan/fagplan? Når vil evt godkjent plan foreligge? 

Følgende ble skrevet i prosjektsøknaden for LIMIT-2000 for 1999;

"Utviklingsprosjektet tar utgangspunkt i det ordinære HSK-studiet innen IT ved de ulike institusjonene og baserer seg på godkjente studie- og fagplaner. 

Høgskolen i Bergen har søkt KUF-departementet om å få etablere 40 HSK-studieplasser innen IT fra høsten 1999. Høgskolen i Bergen vil gjennom prosjektet også kunne dra nytte av den kompetanse som de øvrige samarbeidsinstitusjonene innehar. HiN har pr. i dag ikke eget tilbud om Høgskolekandidatstudium, men vil likevel bidra i prosjektet med å tilrettelegge fag på internett. De HSK-fagene som passer vil bli tilbudt som del av  ingeniørutdanning og sivilingeniørutdanningen. I tillegg skal HiN bistå Høgskolen i Nesne med deres planlagte HSK-utdanning innefor IT."

Enkelte av institusjonene i som deltar i prosjektet har ikke HSK-studium. Ved HiB er fellesfaget benyttet overfor jordskiftekandidater høsten 1999. Høgskolen i Bergen søkte KUF-departementet om å få etablere 40 HSK-studieplasser innen IT fra høsten 1999, men fikk avslag på dette. HiB ønsker imidlertid å søke om dette igjen. Ved alle institusjonene er det planer om å forsøke å innpasse det felles innføringsfaget i IT også i det ordinære 3-årige høgskoleingeniørstudiet.

HiN har pr. i dag ikke eget tilbud om høgskolekandidatstudium, men vil likevel bidra i prosjektet med å tilrettelegge fag på internett. De HSK-fagene som passer vil bli tilbudt som del av ingeniør- og sivilingeniørutdanningen. I tillegg vil HiN i fase 2 videreføre arbeidet med å bistå Høgskolen i Nesna med deres planlagte HSK-utdanning innefor IT.

Mål for studiet:

Følgende ble skrevet i prosjektsøknaden for LIMIT-2000 for 1999;

"HSK-studiet innen IT
De samarbeidende institusjonene har/vil opprette egne HSK-studier innen IT (med unntak av HiN som bare skal delta i Høgskolen i Nesnas tilbud.) Det er viktig å påpeke at HSK-studiene er ulike og har ulike profiler ved de ulike institusjonene. De konkrete målformuleringene vil derfor variere fra studie til studie. Felleselementet i studiet er at de er målrettet inn mot praktisk bruk av IT.

I beskrivelsen av det 2-årige HSK-studiet i IT og informasjonssystemer fra Høgskolen i Agder heter det at studiet skal kvalifisere både til videre studier innen fagfeltet og til en yrkeskarriere innen IT-stillinger innen offentlig og privat virksomhet. Videre står det at: ”Studiet skal kvalifisere til stillinger innen program- og systemutvikling, drift og installasjon samt brukerstøtte og opplæring”

Felles for HSK-studiene er også at det er tilstrekkelig med generell studiekompetanse for opptak. Dette gir et bredt rekrutteringsgrunnlag generelt og vil være aktuelt for kvinnr spesielt, idet undersøkelser har vist at mange kvinner har solid generell studiekompetanse men ikke tilfredsstiller kravene om spesiell studiekompetanse

I tillegg til den målsettingen som gjelder for HSK-studiene generelt, er det også en vesentlig målsetting gi kunnskap om og å gjøre studentene bedre rustet til nyttiggjøre seg nettbaserte undervisningstilbud, slik at dette inngår som en naturlig del av kunnskapstilegnelsen. Dette vil ha kunne ha stor betydning i etter- og videreutdanningsøyemed.

Det er også en vesentlig målsetting å legge til rette for hele utdanningsløp via Internett, slik at utdanningsløpet blir mer fleksibelt og stedsuavhengig for den enkelte student."
	
Studiets innhold:

Følgende ble skrevet i prosjektsøknaden for LIMIT-2000 for 1999;

"HSK-studiene ved søkerinstitusjonene er ulike og har ulik. Det konkrete studieinnholdet vil derfor variere fra studium til studium. Det vil her gå for langt å beskrive studieplanene for de enkelte HSK-studiene i detalj.Prosjektet vil også medføre endringer i studieplanene i den forstand at det obligatoriske fellesfaget innpasses og at tilfanget av valgfag i det enkelte studium øker."

Eksamensform:

Følgende ble skrevet i prosjektsøknaden for LIMIT-2000 for 1999;

"I forbindelse med prosjektet vil mulighetene for å effektivisere eksamensformen bli vurdert. For eksempel lokal eksamensavvikling, felles eksamen ved de ulike institusjonene, former for sensur osv.."

7. Pedagogisk tilrettelegging og teknologibruk 
Se veiledningens pkt. 1 og 3.

Organisering av studiet, undervisningsopplegg, bruk av teknologi/media og læremidler: De valg som er gjort med hensyn til pedagogisk tilrettelegging og teknologibruk - sett i forhold til sentrale elementer som fagområde, målgrupper og studieorganisering – bør være godt gjennomtenkt og beskrevet i søknaden. 

Følgende ble skrevet i prosjektsøknaden for LIMIT-2000 for 1999;
Under punktet "Organisering av studiet, undervisningsopplegg"

"Prosjektet baseres på de allerede etablerte HSK-studiene ved institusjonene. I tillegg skal det ved Høgskolen i Bergen etableres et nytt 2-årig HSK-studium innen IT. HiN vil bidra med fag i prosjektet selv om de ikke har HSK-studium.

Prosjektet skal bidra til å utvikle et konsept /finne egnet metodikk for samarbeid om fagutvikling mellom flere utdanningsinstitusjoner. 

Spesielt gjelder dette utviklingen av et obligatorisk fellesfag. Det er et berettiget håp om at et slikt fellesfag vil kunne gi stordriftsfordeler og derav redusere belastningen pr. student for den enkelte faglærer. Dette vil kunne bidra til å øke kapasiteten."

Under punktet "Gjør kort greie for valg av teknologi"

"Internett står sentralt både i forhold til utvikling og drift av fagene i prosjektet (fagene er nettbasert) og i administrasjon av selve prosjektet (Internett brukes som arbeidsverktøy for gjennomføringen av prosjektet).

Tre stikkord er sentrale i forbindelse med valg av nettopp denne teknologien: Den er tilgjengelig, utbredt og billig.

Via UNINETT har alle de deltagende institusjonene standard tilgang til teknologien og studiet vil basere seg på teknologi og programvare som er tilgjengelig for alle høgskolene, dvs. ingen lisensierte programvarer. I enkelte fag vil det imidlertid kunne være nødvendig med programvare som er spesielt laget/tilpasset faget.

Erfaringene fra ulike teknologier brukt i NITOL fagene og EU-prosjektene vil bli brukt i arbeidet med å utvikle fagene i prosjektet.

Med bakgrunn i bl.a. de erfaringer som er gjort via NITOL fagene, vil ulike verktøy tas i bruk. Bl.a.:
•	WWW (til distribusjon, som oppslagstavle og fag-/prosjektadministrasjon)
•	e-post (kommunikasjon direkte til enkeltperson(er))
•	News (Asynkron kommunikasjon)
•	IRC (Synkron kommunikasjon)
•	Netmeeting (Avansert form for synkron kommunikasjon som bl.a. innebærer bilde, lyd og delte dokument)
Valg av verktøy understreker behovet for at fagtilbudet i stor grad gjøres uavhengig av tid og sted."

Gi en pedagogisk/didaktisk begrunnelse for de valg som er beskrevet i punktet ovenfor: 

Følgende ble skrevet i prosjektsøknaden for LIMIT-2000 for 1999;

"Hovedpoenget med den valgte teknologien er å gjøre undervisningen i fagene uavhengig av tid og sted. Den valgte teknologien gjør det mulig ikke bare å skape et virtuelt klasserom som ivaretar den tradisjonelle forelesningsrollen, men også å skape virtuelle samarbeidsfora gjennom øvinger, prosjektoppgaver og gruppearbeider.

Innslagene av de ulike metodene vil variere fra fag til fag avhengig av fagets innhold og egenart.

Det virtuelle klasserom ivaretar det forelesningsmessige perspektivet.
Fagstoff gjøres strukturert og regelmessig tilgjengelig for studentene. Studentene følger et strukturert løp og konfronteres med fagstoffet som legges ut gjennom regelmessige øvingsoppgaver som gjøres tilgjengelig via WWW. Øvingsoppgavene sørger for en kontinuerlig kommunikasjon mellom faglærer og student (via e-post). I tillegg kan studentene via News kunne få svar på faglige spørsmål og delta i faglige diskusjoner – med faglærer og andre studenter. IRC brukes også til faste veiledingstimer. I det virtuelle klasserommet er studenten en aktiv bruker både av fagstoffet som gjøres tilgjengelig og teknologien fagstoffet formidles gjennom.

I tillegg vil det avhengig av fagets egenart være ulikt innslag av prosjektoppgaver og gruppearbeider. WWW brukes til å presentere prosjektene/gruppearbeider for studentene og både e-post, News og IRC brukes til kommunikasjon mellom medlemmene i gruppene og mellom gruppene og faglærer/veileder. "Netmeeting" er mer utstyrskrevende, men tas  stadig mer i bruk. WWW brukes også av studentene til å administrere prosjektene og presentere de endelige prosjektoppgavene. Gjennom prosjektoppgaver og gruppearbeid går studenten et skritt videre fra å være bruker til å bli produsent.

Statistikk for fag tatt gjennom NITOL viser en gjennømføringsprosent på 69,8% fra oppstarten høsten –94 til og med eksamen våren – 98. En så høy gjennomføringsprosent burde være med å dokumentere at den valgte teknologien fungerer godt  for denne typen fag (IT-fag).

Et annet viktig poeng for valg av teknologi er relevans for arbeidslivet. I arbeidslivet er denne teknologien stadig mer utbredt og aktivt tatt i bruk. Bl.a. er et raskt økende antall bedrifter/virksomheter som tilbyr sine ansatte mulighet for hjemme-PC med oppkobling mot arbeidsplassen og tilgang på Internett. Valgt teknologi fører altså til at studentene i tillegg til kompetanse i form av faglig innhold, har de også fått med seg etterspurt kompetanse om en arbeidsform som spiller en stadig økende rolle i arbeidslivet.

Erfaring med og kunnskap om nettbasert kunnskapstilegnelse vil også bidra til å minske terskelen for kontakt med utdanningsinstitusjonen etter endt ”formalutdanning”. Muligheten for å skaffe seg påfyll av kompetanse gjennom etter- og videreutdanning vil øke, både som en følge av økt tilgjengelighet av nettbaserte fag, muligheten til å ta utdanningen hjemmefra og tidligere erfaring med nettbasert undervisning.  
I selve prosjektgjennomføringen vil også denne teknologien tas aktivt i bruk. Det vil legges opp til å bruke Internett både til informasjon og  kommunikasjon .

I prosjektgjennomføringen vil bl.a  det tverrinstitusjonelle lærerteamet vil benytte seg av e-post, netmeeting, osv.

Det vil også etableres en egen nettside for prosjektet, hvor utviklingen i prosjektet kan følges kontinuerlig."

I fase 1 har det tverrinstitusjonelle lærerteamet benyttet seg av og utprøvet ulike diskusjonsfora/samarbeidsverktøy på nett, dette gjelder bl.a. samarbeid via e-post, News, BSCW, osv. Erfaringene fra dette samarbeidet vil bli kort beskrevet i evalueringsrapporten.

Det er også etableret en egen nettside for administrasjon av prosjektet, hvor utviklingen kan følges kontinuerlig (se http://balder.stud.idb.hist.no/limit-2000/). Her ligger informasjon om felles innføringsfag, arbeidet i det tverrinstitusjonelle lærerteamet og øvrig informasjon som kan være relevant for prosjektet. LIMIT-2000 er også beskrevet på IT-2000 sine hjemmesider (se http://www.hist.no/IT-2000/) med kobling videre nettstedet til LIMIT-2000.

8. Utvikling og evaluering 
Se veiledningens pkt. 1, 4 og 6. 

Hvilke forhold ved fjernundervisning skal særlig prøves ut? Hvilke problemstillinger vil evalueringen legge vekt på?  (jfr. Retningslinjer for evaluering og SOFFs evalueringsguide):

Følgende ble skrevet i prosjektsøknaden for LIMIT-2000 for 1999;

"Det vil bli lagt vekt på å vinne erfaring med modeller for samarbeid om å utvikle nettbaserte studietilbud og å bringe disse erfaringene videre gjennom å utvide samarbeidet til også å involvere flere institusjoner.

Evalueringen vil følge de retningslinjer som er gitt i SOFFs evalueringsguide (SOFF-rapport nr 1/1991: Evalueringsbilder), samt utdypende brev av 29.05.98. Det vil benyttes en løpende evaluering som er formativ slik at evalueringen vil føre til korreksjoner underveis. Dette gjelder i både fase 1 utviklingsfasen og fase 2 sprednings-/utvidelsesfasen."	
Hvordan skal evalueringen gjennomføres? Gjør rede for valg av evalueringsmetoder, ressurser avsatt til evalueringen og organiseringen av denne.
(jfr. Retningslinjer for evaluering og SOFFs evalueringsguide):

Følgende ble skrevet i prosjektsøknaden for LIMIT-2000 for 1999;

"Prosjektet vil bli løpende evaluert. Det legges vekt på at selve prosessen i prosjektet evalueres med tanke på erfaringsoverføring til andre typer utdanninger og andre institusjoner. Mange av de utfordringene som ligger i prosjektet vil være av generell karakter og ha nytteverdi også for andre.

I fase 1 vil evalueringen i første rekke konsentreres om: 
•	Erfaringer med utvikling av det obligatoriske fellesfag tilrettelagt for undervisning via Internett
•	Erfaringer med innpassing av både fellesfaget og valgfagene i de enkelte institusjoners studieplaner.
•	Den praktiske ansvars- og arbeidsdeling mellom de ulike institusjonene"

I tillegg vil det legges vekt på følgende:
•	Evaluere de erfaringer som vi gjøre oss underveis med denne typen faglig samarbeid på tvers av institusjonene både når det gjelder det praktiske samarbeidet med å planlegge og drive faget, og med innpassing i hver enkelt institusjons egen studieplaner.
I fase 2 vil erfaring med et komplett nettbasert studium i forhold til rekruttering, kapasitet og muligheten for desentralisering bli evaluert.
Selve fagopplegget vil bli evaluert under kjøring av faget. Her er det snakk om å finne ut av hav studentene synes om et slikt nettbasert fagopplegg på tvers av institusjonsgrensene.
•	Evalueringen vil bli utført som spørreskjemaer mot studenter og som intervjuer mot institusjonene.

Første runde med evaluering går høsten 1999.

Det utarbeides egen evalueringsrapport for fase 1.

"I fase 2 vil evalueringen i første rekke konsentreres om:
•	Erfaringeringsoverføring til andre institusjoner gjennom utvidelse av samarbeidet
•	Erfaringer med å utvide det nettbaserte undervisningsinnslaget i utdanningsløpet.
•	Erfaring med et fullstendig nettbasert studium i forhold rekruttering, kapasitet og mulighet for desentralisering av tilbudet "
•	Evaluering av overføringsverdi i forhold til IT-påbygning for andre studier, f.eks. IT og helse, IT og lærerutdanning, IT og økonomi osv. I tillegg vil konseptet også kunne brukes på fag som ikke er relatert til IT.

I og med den interesse som er vist i forhold til LIMIT-2000 er det lagt økt vekt på evalueringen av fase 2. Økt vekt på evalueringsarbeidet, spesielt utarbeidelse av endelig evalueringsrapport - har medført en viss økning i posten for evaluering.

Evalueringsplan. Når vil evalueringsrapporter foreligge?

Følgende ble skrevet i prosjektsøknaden for LIMIT-2000 for 1999;

"En er kjent med presiseringene retningslinjer for evaluering i SOFF-støttede fjernundervisningsprosjekt gitt i brev av 29.05.98.

Prosjektet vil bli løpende evaluert. I slutten av fase 1 tenkes det utarbeidet en egen evalueringsrapport som skissert ovenfor. Det vil likeledes utarbeides en egen evalueringsrapport for fase 2."
	
9. Tidsplan

Tidsplan for prosjektets planleggings-, utviklings- og gjennomføringsfase:

Følgende ble skrevet i prosjektsøknaden for LIMIT-2000 for 1999;

"Prosjektet skal gjennomføres i løpet av våren 1999 og 2000. Fagene skissert i fase 1 skal tilbys studentene fra høsten 1999. Fra høsten 2000 er antall institusjoner som deltar økt og antall fag som tilbys langt flere. Det satses på at samarbeidet fra høsten 2000 omfatter minst 10 statlige høgskoler.

Fase 1 (vår og høst 1999) Utviklingsfase
Våren 1999 skal det obligatoriske fellesfaget utvikles og innpasses i studieplanene ved  de respektive institusjonene slik at faget undervises første gang studieåret 1999/00. I tillegg tilrettelegges og innpasses det egne valgfag fra hver av institusjonene.

Fase 2 (vår og høst 2000) Sprednings-/utvidelsesfase
Med bakgrunn i erfaringene fra fase 1 inviteres de øvrige utdanningsinstitusjonen til å delta i samarbeidet og antall fag som tilrettelegges for undervisning via Internett økes fra studieåret 2000/01. Det er en målsetting å kunne tilby et fullstendig HSK-studium via Internett fra studiestart dette studieåret."

Kommentarer;

Fase 1 (vår og høst 1999) Utviklingsfase
Felles innføringsfag i IT er utarbeidet. Nettbaserte valgfag (5 - 8 fag á 2 vt) planlegges tilbudt studentene fra vårsemesteret 2000. Planlegging og utarbeidelsen av de nettbaserte valgfagene er allerede i gang.

Fase 2 (vår og høst 2000) Sprednings-/utvidelsesfase
Med bakgrunn i erfaringene fra fase 1 inviteres de øvrige utdanningsinstitusjonen til å delta i samarbeidet og antall fag som tilrettelegges for undervisning via Internett økes fra studieåret 2000/01. Det arrangeres et felles seminar i løpet av februar/mars 2000. Det er en målsetting å kunne tilby et fullstendig HSK-studium via Internett fra studiestart høst 2000. 
I tillegg vil man søke å innpasse det felles innføringsfaget i IT i det ordinære 3-årige høgskoleingeniørstudiet.	

Når vil utdanningen tilbys på ny etter den første gjennomføringen?

Følgende ble skrevet i prosjektsøknaden for LIMIT-2000 for 1999;

"Prosjektet inngår som en del av det ordinære studieløpet, og vil altså innebære endringer i dette hvert år fremover, ettersom fagtilbudet via Internett øker "

10. Prosjektorganisering

Styringsgruppe, referansegruppe, rollefordeling, prosjektansvar (Jf punkt 5 i "Veiledning om prosjektsøknader til SOFF"):

Følgende ble skrevet i prosjektsøknaden for LIMIT-2000 for 1999;

"Prosjektet vil bli organisert med en styringsgruppe som består av en representant fra hver av de deltagende høgskolene, samt en prosjektkoordinator.

Styringsgruppen vil i hovedsak være den samme som arbeidsgruppen høgskolene har nedsatt for å utvikle IT-2000 konseptet. Styringsgruppen ledes av Thorleif Hjeltnes, prorektor HiST. Prosjektleder inngår i styringsgruppen.

Styringsgruppen vil være ansvarlig for:
•	Fremdrift
•	Økonomi
•	Rapportering til SOFF og institusjonene (ekstern og intern rapportering)
•	Forhandlinger/diskusjon med institusjonene ved overgang fra fase 1 til fase 2.

I tillegg til styringsgruppen etableres det en arbeidsgruppe (et tverrinstitusjonelt lærerteam) som vil være ansvarlig for å utvikle og drive det obligatoriske fellesfaget, samt ha ansvar for å innpassing av fagene i studieplanene. 

Arbeidsgruppen vil også være ansvarlig for evaluering av de faglige elementene i prosjektet.

Det tverrinstitusjonelle fagteamet vil bestå av de fagpersonene som er involvert i arbeidet med å utvikle det obligatoriske fellesfaget.

Internett vil blir brukt som prosjektverktøy. Prosjektkoordinator er ansvalig for å opprette og drive prosjektets hjemmesider på Internett

Det arrangeres et oppstartmøte hvor de ansvarlige for HSK-studiene ved deltagerinstitusjonene og fagansvarlige for fag som involveres i prosjektet deltar. I tillegg deltar styringsgruppen. 

 I tillegg vil Styringsgruppen møtes ca. 3 ganger pr. år

Det tverrinstitusjonelle fagteamet vil gjennomføre møter ved samtlige av de deltagende institusjonene, i alt 5 møter i fase 1. Sammensetning av fagteamet og antall møter i fase 2 vil avhenge de nye samarbeidsinstitusjonen (bl.a. i forhold til hvor stor utvidelsen blir)

I forbindelse med overgangen fra fase 1 til fase 2 vil det arrangeres en ”sprednings-/utvidelseskonferanse” hvor erfaringene fra prosjektet presenteres og de øvrige statlige høgskolene inviteres til å delta i samarbeidet.

Det kan også tenkes at det ved slutten av fase 2 avholdes en større konferanse med henblikk på å viderebringe erfaringene fra prosjektet til øvrige fagmiljø ved høgskolene, slik at interessen for også å tilrettelegge andre fagtilbud kan vekkes."

Det tverrinstitusjonelle lærerteamet har bestått av de faglærerne som er involvert i arbeidet med å utvikle det obligatoriske fellesfaget. Det vil være aktuelt med utskiftninger/suppleringer av faglærere i dette teamet i fase 2, avhengig av hvem som er ansvarlig for fagene. Det vil være samarbeid mellom alle som deltar i utviklingen av fagene innenfor prosjektet.

Internett vil brukes som prosjektverktøy. Prosjektkoordinator har opprettet og driver prosjektets hjemmesider på Internett.

Det er arrangert et oppstartmøte hvor de ansvarlige for HSK-studiene ved deltagerinstitusjonene og fagansvarlige for fag som involveres i prosjektet har deltatt. Det har totalt vært avholdt 6 møter i det tverrinstitusjonelle lærerteamet (se LIMIT-2000 hjemmesidene for innkallinger og referat). Enkelte av disse har vært gjennomført i tilknytning til styringsgruppens møter, hvor det har vært felles diskusjoner om status og fremdrift i prosjektet. I tillegg planlegges det nytt møte i november og desember for utvikling av nettbaserte valgfag.

Styringsgruppen har hatt 6 møter i samme tidsperiode (se innkallinger og referat på hjemmesidene til IT-2000; http://www.hist.no/IT-2000/Møter/amoter.html).

I tillegg til spredningsseminar i februar/mars 2000, hvor de øvrige høgskolene inviteres med i samarbeidet, regner en med omlag samme møtefrekvens både for det tverrinstitusjonelle lærerteamet og styringsgruppen.

Sammensetning av lærerteamet og antall møter i fase 2 vil avhenge av antall nye samarbeidsinstitusjoner og antall fag som utvikles.

Det planlegges en større konferanse mot slutten av fase 2 med henblikk på å viderebringe erfaringene fra prosjektet til øvrige fagmiljø ved høgskolene, slik at interessen for å tilrettelegge også andre fagtilbud vekkes.

11. Bibliotek

I hvilken grad vil studentene ha behov for bibliotektjenester og andre eksterne vitenkilder? Hvordan skal dette organiseres? (Jf punkt 7 i "Veiledning om prosjektsøknader til SOFF"):

	

12. Budsjettoversikt
Detaljert budsjett for prosjektet spesifisert for 2000 og 2001. Dersom det er budsjettposter som mangler, fyll ut i de ledige feltene. NB: Oversikten skal vise alle kostnader knyttet til utviklingen av prosjektet, ikke bare de beløp som det søkes om støtte til fra SOFF.

Utviklingskostnader

2000
Opprinnelig
Søknad ( fase 2)	
2000
Revidert
Søknad (fase 2)	
Totalt
Kostnader	

Prosjektstyring	

	

Prosjektledelse	
200 000	
200 000	
200 000	

Faglig ansvarlig(e)	
1 400 000	
800 000	
1 000 000	

Sekretariat	
40 000	
40 000	
40 000	

Styringsgruppe	
340 000	
180 000	
160 000	

Kontorassistanse	
15 000	
15 000	
15 000	

Samarbeidsmøter	
50 000	
50 000	
50 000	

Annet	

	

Ingeniørarbeid i forbindelse med teknisk tilrettelegging	
175 000	
50 000	
50 000	

NITOL-kurs ”Pedagogikk i åpen læring”	
75 000	
75 000	
75 000	

Evaluering ,Jf. pkt 6 i “Veiledning om prosjektsøknader til SOFF”	
30 000	
50 000	
50 000	

Læremiddelproduksjon 	

	

Lærebøker/studieguide	

	
Læremidler på Internett/web 	
100 000*)	
250 000**) 	
0	

	CD-ROM-produksjon	

	

Lydkassetter	

	

Videoprogram	

	

Annet	

	

Ekstern komp/layout og pedagogisk tilrettelegging	
50 000	
0***)	
50 000	
Materiell for www	
25 000	
0***)	
25 000	

Info materiell for prosjektet	
20 000	
20 000	
20 000	

Kjøp av tjenester og ferdigproduserte læremidler	

	

Utstyr	

	

Litteratur	

	

Bibliotektjenester	

	

Markedsføring	

	

Overhead/dekningsbidrag (se  pkt 8 i veiledningen)	

	

Annet (spesifiser i vedlegg)	

	

SUM	

2 520 000	

1 730 000	
1 730 000

Innsparing; 790 000	
*) Posten for "Datautstyr" i skjema for 1999 - posten utgår
**)Må ses i sammenheng med posten for "faglig ansvarlig(e)"
***)Er innarbeidet i posten"Læremidler på Internet/web"

Budsjettpostene er tentative og at det vil kunne være behov for justeringer/omdisponeringer internt mellom de ulike postene.

Kommentarer til revidert budsjett for fase 2 (LIMIT-2000)

Kommentarer til krav om økt egenandel fra institusjonene 

Nedenfor er de enkelte kostnadselementene beskrevet. Dette gjelder spesielt de kostnadselementer som er korrigert i forhold til opprinnelig søknad om midler for fase 2 i LIMIT-2000.

Egenandel fra institusjonene

Med bakgrunn i vedtaket fra SOFF om tildeling av prosjektmidler for 1999 er egenandelen fra institusjonene økt i søknaden om prosjektmidler for fase 2 i år 2000.  Institusjonene deltar i denne søknaden med en større egenandel enn tidligere skissert (1 mill fra institusjonene selv og søknad om 730 000 fra SOFF). Totalbeløpet for prosjektet er også redusert med 790 000 i forhold til opprinnelig søknad (redusert fra 2,52 mill til 1,73 mill).

I opprinnelig søknad ble det søkt om prosjektstøtte fra SOFF på 867 500 for fase 1 (1999) og hvorav tilsvarende fra institusjonene. Selv om SOFF reduserte støttebeløpet til kr. 500 000,- er ambisjonsnivået i prosjektet beholdt. Dette er søkt oppnådd gjennom økt innsats fra institusjonene selv.

Kommentarer til de enkelte kostnadselementene

Nedenfor er det gitt en oversikt over de endringer som er gjort i forhold til de ulike kostnadselementene i LIMIT-2000;

Prosjektledelse
Budsjettpost for prosjektledelse er opprettholdt på tilsvarende nivå som for 1999 (fase 1).

Faglig ansvarlig(e)
Budsjettpost er redusert med 600 000 (fra 1,4 mill til 800 000), men beløpet må ses i sammenheng med ny post for læremidler på Internett/web, hvor det er satt av 250 000. Samlet beløp til fagutvikling blir da 1,05 mill.

Sekretariat
Budsjettpost for sekretariat er økt fra 20 000 i 1999 til 40 000 i 2000. Dette skyldes i første rekke kostnader ved gjennomføring av spredningskonferansen og avsluttende konferanse.

Styringsgruppe
Budsjettpost for styringsgruppen er vesentlig redusert i forhold til opprinnelig budsjett (fra 340 000 til 180 000). Dette er også en reduksjon i forhold til fase 1 (hvor det ble avsatt 200 000). 

Kontorassistanse
Budsjettpost for kontorassistanse er uforandret i forhold til opprinnelig søknad.

Samarbeidsmøter
Budsjettpost for samarbeidsmøter er uforandret i forhold til opprinnelig søknad.

Ingeniørarbeid i forbindelse med teknisk tilrettelegging
På bakgrunn av erfaringer fra fase 1 er budsjettpost for "ingeniørarbeid .." sterkt redusert (fra 175 000 til 50 000).

NITOL-kurs ”Pedagogikk i åpen læring”
Budsjettpost for "NITOL-kurs "Pedagogikk i åpen læring"" er holdt på planlagt nivå i forhold til opprinnelig søknad ( innebærer en økning fra 55 000 til 75 000 på denne posten fra fase 1 til fase 2). Det har vist seg at de personene som har vært involvert i fase 1 i stor grad har vært "ildsjeler" som allerede har hatt stor kunnskap innenfor dette området. I tillegg har disse i denne fasen ikke har hatt kapasitet til deltagelse på kurset. Behovet for deltagelse på dette kurset har derfor vært noe mindre enn estimert. Dette antas imidlertid å endre seg kraftig i fase 2, hvor det er meningen å dra med fagmiljø som ikke har like stor erfaring innenfor området. 

Evaluering
Budsjettpost for "evaluering" er økt fra 30 000 til 50 000, idet erfaringene fra fase 1 tilsier en mer grundig evalueringsrapport (bl.a. en grundigere beskrivelse av selve prosessen enn tidligere antatt). Det er derfor satt av noe mer midler, primært til utarbeidelse og distribusjon av en endelig evalueringsrapport. 

Læremidler på Internett/web
Budsjettpost for "datautstyr" har utgått i årets søknadsskjema. Det samme har budsjettposten som var satt opp for dette i fjorårets søknad (kr. 100 000,-). Denne summen er erstattet av en ny budsjettpost for "læremidler for Internett/web". I denne posten er også fjorårets poster for "ekstern komp/layout og pedagogisk tilrettelegging" og "materiell for www" innlemmet. Posten må også ses i sammenheng med posten for "faglig ansvarlig(e)".

Ekstern komp/layout og pedagogisk tilrettelegging
Budsjettposten utgår og er ivaretatt gjennom posten for "læremidler for Internett/web".

Materiell for www
Budsjettpost utgår og er ivaretatt gjennom posten for "læremidler for Internett/web".

Info materiell for prosjektet
Budsjettpost for "Info materiell for prosjektet" er opprettholdt på tilsvarende nivå som i søknaden for 1999 (en økning fra 10 000 i fase 1 til 20 000 i fase 2).

13. Totalbudsjett/finansieringsplan

År	
Egenandel		
SOFF	
Andre  	
Årlig totalbudsjett	

Institusjon	
Student	

2000	
1 000 000	
 0	
730 000	
	
1 730 000	

2001	
0	
0	
0	

2002	

	

14. Beregnet egenandel for studentene

Oppgi egenandel pr student :

15. Søknadssum til SOFF

Søknadssum 2000:		730 000		                                                   Søknadssum 2001:			0