Evalueringsrapport for første året
Prosjekt: Limit-2000
Geir Maribu
Høgskolen i Sør-Trøndelag
30.11.1999

Innhold
Innhold	1
Målsetting med prosjektet	2
Målsetting for evaluering	2
Tema og problemstillinger som skal belyses	2
Gjennomføring av evalueringen	3
Evalueringen	3
Planlegging	3
Oppstart	5
Underveis	6
Avslutning	6
Studentenes mening	7
Positive kommentarer og synspunkter fra studentene:	7
Negative kommentarer og synspunkter fra studentene:	7
Studentene kom også med forslag til forbedringer:	7
Økonomi	8
Konklusjon	8

Dette er en evalueringsrapport for prosjektet Limit-2000 for året 1999. Prosjektet er et samarbeidsprosjekt mellom Høgskolen i Sør-Trøndelag, Høgskolen i Agder, Høgskolen i Bergen, Høgskolen i Buskerud og Høgskolen i Narvik. Prosjektledelse er lagt til Høgskolen i Sør-Trøndelag.
Noen forkortelser brukt i notatet:
HiST - Høgskolen i Sør-Trøndelag
HiA - Høgskolen i Agder
HiB - Høgskolen i Bergen
HiBu - Høgskolen i Buskerud
HiN - Høgskolen i Narvik
Målsetting med prosjektet
Prosjektets målsetting er å utvikle samarbeidsmetodikk mellom høgskoler innen IT-fag. Dette gjelder både på lærersiden og studentsiden ved at fag kjøres som samarbeidsprosjekt på tvers av institusjonsgrensene.
Prosjektet er delt inn i to faser, hvor fase 1 (1999), utviklingsfasen, i hovedsak går ut på å utvikle samarbeidsmetodikk og vinne erfaring med praktisk faglig samarbeid over institusjonsgrensene – og hvor fase 2 (2000), utvidelses-/spredningsfase, i hovedsak går ut på å videreutvikle dette samarbeidet både i bredde og dybde med sikte på å kunne tilby et fullstendig tverrinstitusjonelt HSK-studium innen IT via Internett.
Utviklingsprosjektet tar dermed mål av seg til å utvikle Norgesnettets grunnidé – praktisk ansvars- og arbeidsdeling mellom samarbeidende institusjoner.
Målsetting for evaluering
Målsettingen for evalueringen må sees i lys av prosjektets målsetting slik som angitt ovenfor. Mer konkret kan målsettingen for evalueringen angis slik som vist nedenfor.
•	Samarbeid mellom institusjoner: Erfaringer med utvikling av det obligatoriske fellesfag tilrettelagt for undervisning via Internett, samt innpassing av både fellesfaget og valgfagene i de enkelte institusjoners studieplaner. 
Videre skal det også sees på den praktiske ansvars- og arbeidsdeling mellom de ulike institusjonene
•	Faglig og pedagogisk samarbeid: Samarbeidet mellom faglærere under planlegging og drift av faget. Evaluering av innhold i faget og samarbeidsteknikker og verktøy brukt i faget. Får vi et kvalitativt bedre faglig og pedagogisk tilbud ved å samle krefter fra flere institusjoner i et felles løft, er et av de viktige spørsmålene som må avklares.
Tema og problemstillinger som skal belyses
Ny teknologi med Internett i spissen har gitt oss muligheter for samarbeid på tvers av institusjonsgrensene når det gjelder utvikling av fag og tilbud om læringsmiljø. I dette prosjektet skal vi vinne erfaring med slikt institusjonssamarbeid og flere problemstillinger er da aktuelle:
•	Innpassing av nytt fellesfag i eksisterende studieplaner.
•	Overføringsverdi til samarbeid mellom andre institusjoner
•	Faglig innhold, utvalg og fordypning
•	Evalueringsformer i fagene
•	Balanse mellom undervisning gitt via nettet og lokal stedlig undervisning
•	Bruk av prosjektsamarbeid via nettet.
•	Studentenes vurdering av denne type nettbaserte læringsmiljøer og samarbeide med studenter på andre institusjoner.
•	Lærernes oppfatning av denne typen læringsaktiviteter
•	Hva vinner vi og hva taper vi på et slikt samarbeide.
•	Hvordan håndterer vi de store studentmengdene dette nødvendigvis må medføre.
Gjennomføring av evalueringen
Evalueringen vil i hovedsak bli gjennomført i flere faser:
•	Planlegging: Planleggingsprosessen vil bli evaluert ved at de involverte personer på egen hånd vurderer prosessen så langt. Hvilke problemer støtte en på og hvilke løsninger ble valgt. Dette er en kontinuerlig evaluering som pågår under hele prosjektfasen.
•	Oppstart: Før det nye fellesfaget settes i gang skal de involverte lærerne får uttale seg om hvilket inntrykk de har av opplegget og hvilke forventninger de har.
•	Avslutning: Lærerne skal også få uttale seg om opplegget helt på slutten av semesteret når det gjelder faglig innhold, pedagogiske metoder og verktøy som er benyttet i faget. Denne undersøkelsen gjøres som et spørreskjema.
•	Studentenes mening: Spørreskjema deles også ut til studentene for evaluering av faglig innhold og opplegg slik de ser det.
Denne evalueringen skal også gi føringer for fase 2 i prosjektet da dette samarbeidet skal utvides til flere fag med tanke på felles studier på nettet som et samarbeid mellom flere institusjoner.
Evalueringen
Første året av prosjektet bestod i å planlegge og deretter kjøre et felles introduksjonsfag for alle de involverte høgskolene. Videre planlegges det også en felles "pool" av valgfag som kan tas av alle studentene ved de samarbeidende institusjonene. 
Planlegging
Planleggingen av faget foregikk våren 1999. Flere av institusjonene hadde allerede et introduksjonskurs i IT som de hadde kjørt i flere år, noe som tidlig i prosessen ga oss problemer som måtte overvinnes. Dette dreide seg om følgende forhold:
•	Institusjonene hadde ulik størrelse på fagene fra 2 vekttall og opp til 5 vekttall.
•	Fagene hadde ulikt innhold med vektlegging på ulike faglige emner, og emnene ble undervist til ulike tidspunkter i semesteret.
•	Ulike pedagogiske metoder ble benyttet, alt fra kun forelesninger supplert med øvingsoppgaver til at faget i stor grad var basert på gjennomføring av et større prosjektarbeid.
•	Evaluering av studenter og avsluttende eksamen var også forskjellig. Varierte fra godkjenning av prosjekt til avsluttende skriftlig eksamen.
•	Hvor mye av faget som ble undervist og hvor mye som ble overlatt til studentene som selvstudium varierte også sterkt mellom institusjonene.
Disse problemområdene var utgangspunktet for planlegging av et felles introduksjonskurs som skulle gis samtidig ved institusjonene. Det måtte altså planlegges et nytt fag som tok hensyn til alle disse ulikhetene.
Vi fant tidlig ut at for å komme fram til et felles introduksjonskurs som måtte dette designes fleksibelt og prøve å ta hensyn til alle de ulike interessene som fantes ved hver av institusjonene.
Løsningene på disse problemene som vi kom fram til gjennom flere møter var følgende:
Faget struktureres i 3 deler der innhold og pedagogisk metode er forskjellig. 
•	Intro: Denne delen skal gi en kort innføring i de viktigste verktøyene slik at de grunnleggende teknikkene er på plass. Varighet 4 uker. Studentene jobber individuelt. 
•	Prosjekt: Her er det snakk om å lage et case der studentene skal få benytte mange av de aktuelle verktøyene og "tvinges" innom mange av de aktuelle temaene fra innholdslista. Studentene skal følges opp uke for uke og ledes gjennom prosjektet av en veileder. Hver uke må det gis utførlige rapporter.
Det forutsettes at dette prosjektet bruker Internett som samarbeidsarena. Varighet 8-9 uker. Studentene jobber i grupper på 4 personer. 
•	Valgdel: I denne delen tar vi med de delene av temalista som vi ikke greide å inkludere i de to første delene. Denne delene kan også bli liten eller stor avhengig av hvor stort dette faget er, om det f.eks er 2 eller 4 vekttall. 
Faget starter med Intro-delen som varer til uke 4. Prosjektdelen overlapper Intro-delen med en uker og starter i uke 3 med en varighet på 8-9 uker. Valgdelen avslutter faget. Varighet, start og sluttpunkt kan variere noe fra studium til studium. Dette må tilpasses de lokale forhold, samtidig som en ivaretar de kravene om synkronisering som samarbeid over Internett forutsetter.
Intro-del og Prosjekt-del er de samme uavhengig av hvilken profil studiet har (teknikk, økonomi, helse). Det antas at alle fagfolk har bruk for å lære om verktøyene i Intro-delen og vinne erfaring med samarbeid over nettet som Prosjekt-delen legger opp til. I Valg-delen av faget legges inn lokal profilering alt etter type studium.
Når det gjelder evaluering av studentene rent faglig ble det lagt opp til at institusjonene skulle bestemme dette på egen hånd.
Det ble ansett som svært viktig for gjennomføringen av faget at det ble opprettet en felles webside for faget. Via denne websida skulle studentene få tilgang til fellesressurser som alle studentene trengte uansett hvilken institusjon de tilhørte. Ressursene det dreide seg om var lærestoff og øvingsoppgaver om emner som e-post, tekstbehandling, regneark, web-publisering etc. Disse ressursene ble lagt ut i fellesskap av institusjonene og vi oppnådde dermed felles utvikling og bruk av ressurser.
På denne felles websida ble det også lagt ut informasjon om prosjektdelen av faget, dvs. et generelt notat om prosjektarbeid og en spesifikasjon av selve prosjektoppgaven.
Det var stor enighet blant prosjektdeltakerne at for å lykkes med denne typen fag måtte det legges opp til fleksibilitet slik at man kunne planlegge det nye faget med tanke på nytt innhold og nye metoder samtidig som man tok hensyn til lokale tradisjoner ved den enkelte høgskole.
Gjennom denne måten å bygge opp faget på fikk man med en felles kjerne av lærestoff, pluss at den enkelte høgskole kunne bygge ut faget med egne temaer og på den måten få lokal profil på faget både i innhold og størrelse.
Prosjektdelen av faget skulle i stor grad bruk Internett som arena for kommunikasjon mellom prosjektdeltakere og for rapportering. Målsettingen med denne delen av faget var: Lære å ta i bruk og vinne erfaring med verktøy som tekstbehandler, regneark, HTML-editorer etc, kommunikasjon via Internett og ikke minst at studentene skulle bli bedre kjent med hverandre.
Evaluering av planleggingsprosessen: 
Planleggingen av faget ble utført av en representant fra hver institusjon. Fra HiB og HiA var det faglærer som deltok i planleggingen. Fra de andre institusjonene var det ikke faglærer, men personen hadde likevel erfaring med å undervise faget fra tidligere semestre. Alle hadde altså praktisk erfaring med lignende fag på forhånd.
Resultatet av planleggingen var i stor grad preget av erfaringer fra alle institusjonene og det var derfor stor enighet om opplegget før oppstart. Prosjektdelen av faget ble hentet fra HiBu, idéen med at studentene kunne greie seg sjøl for å mestre verktøyene bare de fikk adgang til nødvendige ressurser som lærestoff og øvingsoppgaver, ble hentet fra HiA. Erfaring i bruk av Internett til distribusjon av lærestoff og kommunikasjon ble hentet fra HiST.
Vekttallsproblematikken ble løst ved å planlegge at fag med minimum 2 vekttall og maksimum 5 vekttall. Dermed kunne institusjonen sjøl velge størrelsen på faget, men fortsatt delta på fellesdelen av faget som skulle foregå innenfor 2 vekttall.
Alle de deltakende institusjonene hadde tilsvarende kurs innenfor andre rammer og måtte derfor i noen grad bryte opp etablerte mønster for å innføre dette nye faget. Dette dreide seg mest om mønster i forbindelse med pedagogikk og faglig innhold, mindre om mønster i forhold til studieplaner.
•	Ved HiA var prosjektdelen av faget nytt, både i faglig innhold og metode for gjennomføring. Bruk av Internett for distribusjon av lærestoff og for samarbeid var nytt. 
•	Ved HiB var dette et helt nytt fag. HiB har for tiden ikke 2-årig HSK-studium og prøvde derfor å innføre faget på 3-årig ingeniørstudium uten å lykkes med det. I steden ble det utprøvd som valgfag i et studium for jordskiftekandidater. Bruk av Internett for distribusjon av lærestoff og for samarbeid var nytt.
•	HiBu hadde et tilsvarende fag fra før. Faget ble i stor grad brukt for at studentene skulle bli godt kjent med hverandre gjennom prosjektarbeidet. Bruk av Internett for distribusjon av lærestoff og for samarbeid var nytt, og etter HiBu's oppfatning kom dette noe i motstrid til faget rolle som sosialiseringsredskap ved HiBu
•	HiST har omfattende erfaring med å legge fag på nettet, også denne typen fag. Nytt for HiST i dette faget var prosjektdelen med samarbeid over nettet. 
Planleggingen ble utført som fysiske møter ansikt til ansikt. Denne møteformen ble ansett som den beste på dette stadiet i prosessen.
Oppstart
Planene for faget ble presentert ved institusjonene før sommeren uten at dette førte til store innsigelser mot opplegget. Men det ble allikevel noen problemer rett før oppstart av faget. 
Ved HiBu vedtok de få dager før oppstart at faget ikke skulle gjennomføres slik som planlagt i Limit2000-prosjektet, men at de skulle kjøre faget etter lokalt opplegg slik som det hadde vært gjort de siste årene. Bakgrunnen for dette var følgende:
•	Stort antall studenter (>100): De vurderte det slik at med det store antallet studenter dette studieåret ville ikke eksperimentere, men heller kjøre faget på tradisjonelt vis.
•	Overbelastede lærere: Lærerne som skulle kjøre faget hadde allerede mye overtid og så seg ikke i stand til å delta i den praktiske gjennomføringen av faget.
•	Det nye fagopplegget la opp til mye samarbeid via nettet (også mellom institusjonene) og HiBu vurderte det slik at for nye studenter var det best at studentsamarbeid foregikk kun mellom lokale grupper slik at studentene ble best mulig kjent med hverandre.
Ved HiB ble studentene forsinket 2-3 uker med oppstart i midten av september pga. feltarbeid som studentene måtte gjennomføre først. Dette førte til en del synkroniseringsproblemer som vi skal komme tilbake til nedenfor.
HiA og HiST startet faget som normalt ved semesterets begynnelse.
Underveis
En del av lærestoffet i fellesdelen av faget som skulle distribueres via Internett, kom ikke på plass som forutsatt. Dette gjaldt en del fellestema samt en del øvingsoppgaver. Alle institusjonens skulle bidra med lærestoff men av ulike årsaker kom ikke alt på plass som forutsatt. Den vanligste grunnen var kapasitetsproblemer hos den ansvarlige faglærer. I slike tilfeller måtte hver enkelt lokal lærer improvisere og lage egne opplegg i den aktuelle temaene.
Faglærerne regnet dette som startproblemer og at denne delen av faget vil være fullverdig ved neste gjennomkjøring av faget. Da vil man ha vunnet erfaring og ha bedre tid på seg på forhånd til å lage nettbasert lærestoff.
Gjennomføringen av prosjektdelen av faget medførte en del synkroniseringsproblemer. HiA startet opp som forutsatt på angitt dato, men både HiB og HiST ble forsinket. HiB ble forsinket  grunnet 3 uker seinere oppstart av faget, mens HiST hadde problemer med å starte prosjektet så tidlig grunnet ny faglærer tilsatt fra 1.8.99 og som dermed hadde svært mange ting å sette seg inn i det første semesteret.
HiBu deltok ikke i den praktiske gjennomføringen av faget.
Disse ulike starttidspunktene for prosjektdelen av faget, og det at planen for prosjektet var såpass stram førte til at samarbeid mellom prosjektgrupper på tvers av institusjonsgrenser måtte utgå.
Avslutning 
Det var visse problemer med prosjektdelen av faget grunnet synkroniseringsproblemer og at samarbeidet på tvers av prosjektgrupper dermed måtte utgå. Allikevel viste tilbakemeldinger både fra faglærere og studenter at denne måten å drive prosjektet på med utstrakt bruk av Internett til prosjektadministrasjon og til kommunikasjon mellom deltakerne var vellykket. For flere av lærerne var dette en ny måte å jobbe på som vil bli videreført neste gang faget kjøres.
Idéen med en felles "pool" av lærestoff og praktiske øvingsoppgaver ble også godt mottatt selv om vi ikke greide å fylle opp "poolen" ved første gjennomkjøring av faget.
Samarbeid på denne måten gir nye impulser og ideer til hvordan fagene kan kjøres og det gir tilgang til mer lærestoff og bedre lærestoff enn det som en kan produsere på egen hånd.
Et problem som var gjennomgående hos alle faglærere var evaluering og tilbakemeldinger til studentene mens de jobbet i prosjektgrupper på 3-4 studenter hver. Med f.eks 100 studenter og dermed 25-30 grupper blir det vanskelig med kontinuerlig tilbakemeldinger og korreksjoner.
En løsning på dette problemet er bruk av egne veiledere som får ansvaret for hver sine grupper. Dette ble prøvd ved HiA. Konklusjonen er at slik støtte er nødvendig, og at faglærer ikke kan greie den jobben aleine og at det koster en del.
Her er vi på jakt etter andre måter å kunne drive prosjektarbeid innenfor fagene på. Det kan f.eks foregå slik at studentene evaluerer seg selv, at selve arbeidet er såpass praktisk rettet at ytterligere stimulering er unødvendig. En avsluttende selvevaluering kan f.eks foregå ved at studentene sammenligner eget arbeid med en "fasit".
Flere faglærere hevdet også at prosjektdelen av faget la for stramme rammer, f.eks det at man måtte gjennom et visst antall faser før kommunikasjon mot studenter på annen høgskole kunne gjennomføres. Prosjektfasene var greie til lokal oppfølging men burde ikke være styrende for kontakt mellom studentgrupper på forskjellige institusjoner.
Det bør legges opp til mer uformelt samarbeide mellom prosjektgrupper på et tidlige tidspunkt uavhengig av progresjonen i selve prosjektet.
Studentenes mening
Studentene fikk uttale seg via spørreskjemaer og samtaler med faglærer.
Positive kommentarer og synspunkter fra studentene:
-	Fellesdelen og prosjektdelen av faget meget godt mottatt av studentene
-	Et prosjekt over store deler av semesteret, med flere faser, danner en utmerket bakgrunn for undervisningen i de kommende semestrene. Man får knagger å henge begrepene på.
-	Positivt at studentene kan utformen egne websider helt i begynnelsen av studiet
-	Studentene opplever det positivt å være en del av et samarbeid mellom flere skole 
Negative kommentarer og synspunkter fra studentene:
-	Prosjektet med opplæring i aktuelle verktøy ble meget tidkrevende for studentene.
-	Ulempe at det ikke ble satte opp diskusjonsgrupper allerede i starten av faget.
-	Synd at Netmeeting aldri kom til anvendelse (skyldes synkroniseringsproblemer mellom skolene).
-	Kanskje omfattet faget for mange verktøy enn det som var nødvending for å løse prosjektet. Mange tok seg nemlig vann over hodet og brukte altfor mye tid på hvert verktøy.
-	Omfanget av prosjektet medførte at studentene delte arbeidet seg i mellom og konsekvensen var at studentene lærte bare deler av verktøyene.
-	Noen studenter ønsket også klasseromsundervisning i tillegg til som nå: lab-timer og leksjoner via nettet.
-	Andre studenter igjen rapporterte at de lære like mye av leksjoner via nettet og egenaktivitet på labb sammenlignet med vanlig klasseromsundervisning.
Studentene kom også med forslag til forbedringer:
-	Nettforelesning om PowerPoint
-	Nettforelesning om prosjektarbeid
-	Nettforelesning med råd om hvordan lage "gode" websider
-	Alle diskusjonsgrupper på plass ved semesterstart
-	En valgfri del i prosjektet der Access kan brukes
Økonomi
Bevilgningen til Limit-2000 for 1999 er på 500 000 kroner. Den er fordelt mellom institusjonene på følgende måte:
HiA:	90 000 kr
HiBu:	90 000 kr
HiB:	90 000 kr
HiN:	90 000 kr
HiST:	90 000 kr + 50 000 kr
HiST er tildelt 50 000 kr ekstra til ledelse av prosjektet.
Utgiftene i prosjektet er i henhold til budsjettet som bel vedlagt søknaden.
Konklusjon
Samarbeid på tvers av institusjoner har i stor grad vært personrelatert. Det betyr at samarbeidet baseres på ildsjeler som umiddelbart ser egne fordeler av samarbeidet både når det gjelder tilgang til nytt lærestoff og innføring i andre pedagogiske metoder. Dette er meget aktverdige begrunnelser for samarbeid men fører som oftest ikke til utvidelser av samarbeid til også å gjelde institusjonene som sådanne. Men det er et nødvendig grunnlag for samarbeid.
Erfaringer fra Limit-2000 så langt viser at for å nå fram med et faglig/pedagogisk samarbeid mellom institusjoner må en ta hensyn til flere ting. Samarbeidet må baseres på lokale tradisjoner hos hver enkelt institusjon. 
Siden hver institusjon har egne fagplaner og studieplaner å ta hensyn til må det legges opp til fleksibilitet slik at faget størrelse og struktur ivaretas, og heller setter samarbeidsressursene inn på faglige og pedagogiske områder. Det kan gis eg utslag i felles "pool" av lærestoff på nettet, utvikling av pedagogiske metoder som kan benyttes på studenter uavhengig av studiested.
For at et slikt faglig pedagogisk samarbeid skal fungere er et flere ting som må utvikles videre. Bl.a. gjelder det:
•	Webside for faget, felles webside kontra lokal webside for hver institusjon. Hvordan skal fagets læremiljø presenteres på nettet når flere institusjoner samarbeider.
•	Bruk av diskusjonsgrupper, egne lokale eller felles
•	Samarbeid mellom grupper av studenter på tvers av institusjonsgrensene
Det faglige samarbeidet må foregå slik at alle involverte lærere ser nytten og fordelene av denne typen samarbeid.